BU SAK NR. 28/04

PROTOKOLL 

Protokoll fra møte i Bydelsutvalg Grünerløkka 25.02.2004 kl. 18.00-21.25 i  bydelsadministrasjonens lokaler i Markveien 57.  

DAGSORDEN:

ÅPEN HALVTIME.

Det var møtt fram 6 tilhørere til åpen halvtime. Ingen saker ble meldt.

OPPROP.

Til stede: Jens E. Lange (F) leder, Paal Haavorsen (A) nestleder, Helle Solberg (A), Per G. Dahl (A), Arnt E. Hustad (SV), Fatma Suslu (SV), Ulf Granli (H) t.o.m. sak nr. 11/04, Katrine Skaaland (H), Knut Tvedten (H), Ted Heen (F), Wenche Olafsen (F), Tormod Friis Pettersen (RV), Jarl W. Alnæs (V, Kyrre Lind (SV) møtende varamedlem. 

Forfall: Leif Kverndal (A).

I stedet møtte: Annie Kari Jonsbøl (A).

Til stede av varamedlemmer: Trygve Skogland jr. (F), Anne Karin Sele (F), Helga Feiring (RV), Brigitte Alnæs (V), Sven Erling Thorsen (V). 

Mie Vaas bortgang ble minnet med ett minutts stillhet.

BU SAK NR. 27/04  BYDELENS TJENESTER TIL BARN OG UNGE. 

Leder for henholdsvis Pedagogisk Team, Kari Bonnevie, og barneverntjenesten, Anne Nesheim, samt bydelsdirektør Elisabeth Appa Beveney orienterte om bydelens tjenester til barn og unge. 

Vedtak:
Saken tatt til orientering.

MERKNADER TIL DAGSORDEN.

Innkallingen godkjent uten merknader. Det ble meldt saker til Eventuelt.

BU SAK NR. 19/04  PROTOKOLL FRA MØTE I BYDELSUTVALGET 29.01.2004.
Arkivnr. Perm

Vedtak:
Protokollen enstemmig godkjent med følgende merknader fra H: Ulf Novsett (H) møtte som varamedlem for Katrine Skaaland (H). På side 13 i protokollen har forslag og bakgrunnstekst blitt blandet sammen. Høyres forslag som ble vedtatt oversendt til komiteene består kun av avsnittene 6 (Bydelsutvalget peker på ...) og 7. Avsnittene 2 – 5 er bakgrunnstekst og ikke en del av selve forslaget.

BU SAK NR. 20/04  PROTOKOLL FRA MØTE I ARBEIDSUTVALGET 11.02.2004.
REF. AU SAK NR. 04/04.
Arkivnr. Perm

Vedtak:
Protokollen tatt til orientering.

BU SAK NR. 21/04  PROTOKOLL FRA MØTE I ELDRERÅDET 16.02.2004.
Arkivnr. Perm

Vedtak:
Protokollen tatt til orientering.

BU SAK NR. 22/04  PROTOKOLL FRA MØTE I TEKNISK- OG MILJØKOMITEN 16.02.2004.
REF. TMK SAK NR. 07/04.
Arkivnr. Perm

Vedtak:
Protokollen tatt til orientering.

BU SAK NR. 23/04  VEDRØRENDE SYKEFRAVÆR.
Arkivnr. Perm

Bydelsdirektørens forslag til vedtak:
Saken tas til orientering.

Vedtak:
Saken tatt til orientering.

Administrasjonen vil utarbeide mer detaljert oversikt over korttids- og langtids sykefravær til 1. tertialrapportering 2004.

BU SAK NR. 24/04  HØRING AV BYRÅDSSAK 377/03 – REELL VALGFRIHET – PRINSIPPER FOR OMDANNING AV KOMMUNALT EIDE SYKEHJEM TIL KOMMUNALE FORETAK.
Arkivnr. 24 Saksnr. 04/51
Uttalelse fra Grünerløkka Fagforening fra møte i Medbestemmelsesutvalget 18.02.2004 (MBU sak nr. 05/04) var sendt ut med sakspapirene.
  
Bydelsdirektørens forslag til vedtak:
Bydelsutvalget støtter byrådets innstilling til bystyret.

Eldrerådets innstilling:
Saken tas orientering.

Forslag til vedtak fra A, SV og RV:
1.	Bydelsutvalg Grünerløkka går mot byrådets forslag om omdanning av kommunalt eide sykehjem til kommunale foretak. Bydelsutvalget kan ikke se at argumentasjonen i byrådssak 377/03, eller andre svakheter ved dagens modell, gjør det nødvendig med omfattende endringer. Bydelsutvalget begrunner sitt standpunkt ut fra følgende vurderinger:

a.	Bystyret har vedtatt at personer som tildeles fast sykehjemsplass så langt det er mulig skal få sitt førstevalg oppfylt. Byrådet angir dette som sin hovedbegrunnelse for forslaget om omdanning av kommunalt eide sykehjem til kommunale foretak. Bydelsutvalg Grünerløkka er enig i bystyrets vedtak om størst mulig grad av valgfrihet. Bydelsutvalget mener imidlertid at dette også kan oppnås på betydelig enklere måter, f.eks gjennom et pålegg til bydelene om å oppfylle førstevalget. Bydelsutvalget ber om at dette utredes. I denne sammenheng bør det legges frem en oversikt over hvor mange personer som ikke får sitt førstevalg oppfylt, hvor mange av disse som ønsker et sykehjem utenfor sin egen bydel og kostnadene ved å la hver søker få innvilget sitt førstevalg med dagens organisasjonsmodell.

b.	Bydelsutvalg Grünerløkka anser videre at en slik omlegging vil føre styringen av sykehjemmene bort fra det lokale nivået som bydelene representerer og gå motsatt retning av den økende desentraliseringen i Oslo kommune de siste tiårene.

c.	Det foreslås å flytte myndigheten til å beslutte konkurranseutsetting fra bydelsutvalgene, som er politiske organer, til styrene i de kommunale foretakene. Dette fører til mindre folkevalgt innflytelse.

d.	Byrådssaken skisserer en modell der bydelene skal føre forhandlinger med foretakene om bl.a. tjenesteinnhold og ‑kvalitet, volum og pris, samt ved hvilke institusjoner tjenestene skal gis. Samtidig er motivasjonen for omdanningen til kommunale foretak å øke brukernes valgfrihet. Dette vil gjøre det vanskeligere for bydelene å inngå omfattende og langsiktige avtaler med de nye foretakene. I verste fall må bydelene betale for plasser som ikke blir brukt, fordi personer som tildeles fast plass velger andre institusjoner.

e.	Bydelsutvalget mener at det er lettere å gjennomføre en helhetlig planlegging og utvikling av tjenestetilbudet til eldre dersom bydelene selv driver tilbud av ulik karakter. Hjemmetjenester og sykehjem står gjerne sentralt i en sammenhengende og integrert tiltakskjede, hvor f eks korttidsplasser er viktige. For noen pasienter kan det være en fordel at korttidsplasser tilbys samme sted fra gang til gang.

f.	Det er ikke dokumentert eller sannsynliggjort at foretaksmodellen vil gi stordriftsfordeler som gir økonomisk og kvalitetsmessig utslag.

g.	En KF-modell vil kreve en større grad av detaljbeskrivelse av de tjenestene som skal leveres til en gitt pris, samt et tilsvarende kontrollbehov. Dette vil gi en økning i byråkrati som ikke uten videre oppveies av stordriftsfordeler og effektiviseringsgevinster.

h.	En KF-modell kan føre til at foretakene orienterer seg mot å tilby plasser til de letteste (og dermed «billigste») pasientene. Tilbudet til de med tyngre behov kan dermed bli dårligere.

i.	Det legges opp til at foretakene selv skal dekke eventuelle tap som følge av lav kapasitetsutnyttelse. Kommunens avtaler med private sykehjem sier derimot at det skal betales for et visst antall plasser, uavhengig av om disse blir benyttet eller ikke. Dette innebærer en skjev konkurransesituasjon mellom kommunale og private aktører.

2.	Bydelsutvalg Grünerløkka finner videre at en så grunnleggende endring som det her foreslås, burde vært grundigere utredet. Byrådssaken foretar bare en overfladisk drøfting, og flere viktige forhold er utelatt.

3.	Bydelsutvalg Grünerløkka viser til at byrådet i denne saken foreslår endringer som grunnleggende berører bydelenes rolle og oppgaver når det gjelder myndighetsutøvelse og tjenesteproduksjon i forhold til pleietrengende eldre. Bydelsutvalget mener derfor at dette forslaget burde vært sendt på høring til bydelsutvalgene før byrådssaken ble fremmet.

Tilleggsforslag fra H til bydelsdirektørens innstilling:  
Høyre støtter Bydelsdirektørens forslag til vedtak og har følgende tillegg, i kursiv, til punktet fordeler på side 7:

•	Enklere å forvalte fritt brukervalg av sykehjem. I tillegg vil den eldre, med vurdert behov for sykehjemsplass, i langt større grad få reell valgfrihet til på tvers av bydelsgrensene.
•	Bestiller- og utførerfunksjonene for sykehjem vil i langt sterkere grad bli skilt. Som bestiller får bydelen større kontroll med å styre ressursene i tråd med behovene for sykehjemsplasser. Bydelene kan rette fokus mot krav til leveranse av kvalitet og den type tjeneste bydelene har behov for.
•	Økt differensiering av sykehjemstilbud, som det per idag er vanskelig for den enkelte bydel å utvikle. Den tenkes her i fht å utvikle tilbud til marginale grupper.
•	Organisering i større enheter vil gi en mer enhetlig og sterkere fokus på kvalitetsutvikling og kostnadseffektivisering av sykehjemmene sett under ett.
•	Prisforskjellene mellom de dyreste og billigste sykehjemsplassene er uakseptabelt store i dag. Det dyreste sykehjemmet er ca 30% dyrere enn gjennomsnittsprisen. De store prisforskjellene er i seg selv også et hinder for reelt fritt sykehjemsvalg.
•	Dagens system med kjøp og salg av plasser gjør at ”selger-bydel” sitter igjen med hele regningen for usolgte plasser. Den foreslåtte omdanningen vil fjerne denne risikoen for ledige plasser fra bydelsbudsjettene.

Vedtak:
1.	Bydelsdirektørens forslag falt med 6 (3 F, 3 H) mot 9 (4 A, 3 SV, 1 RV, 1 V) stemmer.
2.	A, SV og RV’s forslag punkt 1 a, b, c, d, e, f, g, punkt 2 og 3 vedtatt med 9 (4 A, 3 SV, 1 RV, 1 V) mot 6 (3 F, 3 H) stemmer.
3.	A, SV og RV’s forslag punkt 1 h og i vedtatt med 8 (4 A, 3 SV, 1 RV) mot 7 (3 F, 3 H, 1 V) stemmer.
4.	På bakgrunn av ovennevnte votering ble det ikke votert over H’s forslag.

Merknad fra H og F:
H og F er svært positive til høringsforslaget om omdanning av kommunalt eide sykehjem til kommunale foretak og vil peke på følgende fordeler: 

•	Enklere å forvalte fritt brukervalg av sykehjem. I tillegg vil den eldre, med vurdert behov for sykehjemsplass, i langt større grad få reell valgfrihet til på tvers av bydelsgrensene.

•	Bestiller- og utførerfunksjonene for sykehjem vil i langt sterkere grad bli skilt. Som bestiller får bydelen større kontroll med å styre ressursene i tråd med behovene for sykehjemsplasser. Bydelene kan rette fokus mot krav til leveranse av kvalitet og den type tjeneste bydelene har behov for.

•	Økt differensiering av sykehjemstilbud, som det per i dag er vanskelig for den enkelte bydel å utvikle. Den tenkes her i fht å utvikle tilbud til marginale grupper.

•	Organisering i større enheter vil gi en mer enhetlig og sterkere fokus på kvalitetsutvikling og kostnadseffektivisering av sykehjemmene sett under ett.

•	Prisforskjellene mellom de dyreste og billigste sykehjemsplassene er uakseptabelt store i dag. Det dyreste sykehjemmet er ca 30% dyrere enn gjennomsnittsprisen. De store prisforskjellene er i seg selv også et hinder for reelt fritt sykehjemsvalg.

•	Dagens system med kjøp og salg av plasser gjør at ”selger-bydel” sitter igjen med hele regningen for usolgte plasser. Den foreslåtte omdanningen vil fjerne denne risikoen for ledige plasser fra bydelsbudsjettene.

BU SAK NR. 25/05  RESSURSUTNYTTELSE I BYDELSADMINISTRASJONEN
Arkivnr. Perm
Bydelsdirektørens forslag til vedtak:
Bydelsutvalget tar saken til orientering.

Vedtak:
Saken tatt til orientering.

BU SAK NR. 26/04  OPPNEVNING AV STYREMEDLEMMER TIL GRUNNSKOLENES DRIFTSSTYRER FRA OG MED 01.04.2004.
Arkivr. 40  Saksnr. 04/18

Vedtak:
Bydelsutvalget vedtok enstemmig følgende innstilling:

Grünerløkka skole

Medlemmer: 
Per Gunnar Dahl (A)
Ulf Novsett (H)
Tom Sørbø (SV)

Varamedlemmer:
Nina Græger (A)
Ingvill Stub (H)
Jens Gustav Iversen (SV)

Lakkegata skole

Medlemmer:
Rune Haaland (A)
Alf Kåre Lefdal (H)
Ole A. Werring (V)

Varamedlemmer:
Paal Haavorsen (A)
Knut Tvedten (H)
Bjørn Revil (V)

Hasle skole

Medlemmer:
Kjell Arne Yttervik (A)
Brit Holm (H)
Wenche Olafsen (F)
 
Varamedlemmer:
Leif Kverndal (A)
Ulf Granli (H) 
Trygve Skogland jr.(F)
 
Sinsen skole

Medlemmer:
Rune Rye Johansen (A)
Morten Schau (SV)
Heidi Iveland Strand (F) 

Varamedlemmer: 
Ståle Grøtte (A)
Kyrre Lind (SV)
Guttorm Normann (F)

Ad oppnevning
Som gruppe velger bydelsutvalget å tolke dette som partigruppe med medlem og personlig varamedlem. 

BU SAK NR. 11/04  VEDRØRENDE TRYGGHETSALARMER OG KONSEKVENSER VEDRØRENDE INNFØRING AV EGENANDEL FOR BRUKERE MED INNTEKT OVER 2 G.
REF. AU SAK NR. 02/04.

Bydel Grünerløkka sier nei til egenandel på trygghetsalarmer

Bakgrunn
Et flertall i bystyret vedtok under budsjettbehandlingen for 2004 at eldre med trygghetsalarm skal betale egenandel på kr 1.800 i året dersom de har en årsinntekt på mer enn kr 113.719 (minstepensjonistgrensen).

Grünerløkka bydelsutvalg synes denne form for egenbetaling er en uverdig form for snikinnføring av økte avgifter som særlig sterkt rammer personer med liten betalingsevne.

Trygghetsalarm gir en sikkerhet mange eldre er avhengig av for å kunne bo trygt i sitt hjem. Fordi mange derfor velger å bo hjemme gir dette en høyere livskvalitet for den enkelte, og bydelen får reduserte utgifter til sykehjemsplass etc.

I tillegg til egenandel på kr 150 pr måned vil det for eldre, som ofte benytter ”gammeldagse” måter å betale regninger på, bli en ekstra utgift på 22 – 45 kr i gebyrer når regningen betales eller gireres over skranken. 

De administrative utgiftene for å innkreve disse egenandelene (transaksjonskostnader) er beregnet til om lag 150 kr pr faktura, og da er ikke purrevarslinger mv. iberegnet. Ordningen gir altså neppe en netto økonomisk gevinst for bydelen.
Når overføringene til bydelen har blitt redusert med 1.427.000 kr som en forventet netto inntekt på å innkreve disse egenandelene, kan ikke bystyret ha vært kjent med konsekvensene av å innføre egenandeler for brukere av trygghetsalarm med en inntekt over 2 G.

Vedtak:
1.	Grünerløkka bydelsutvalg ber byrådet legge frem sak om omgjøring av bystyrets vedtak for budsjettåret 2004 om innføring av egenandeler for brukere av trygghetsalarm med en inntekt over 2 G (verbalforslag H7a).
Enstemmig vedtatt.

2.	Grünerløkka bydelsutvalg ber byrådet om at innkreving av egenandeler på trygghetsalarmer stanses inntil saken er behandlet på nytt i Bystyret.
Enstemmig vedtatt.

3.	Dersom innkreving av egenandeler på trygghetsalarmer ikke stanses, vil Bydel Grünerløkka dekke egenandelen til alle bydelens brukere av trygghetsalarm, med tilbakevirkende kraft fra januar 2004, inntil saken er behandlet på nytt i Bystyret. Midlene tas fra forventet mindreforbruk på drift/sosialhjelpsbudsjett i 2003. 
Vedtatt med 12 (4 A, 3 SV, 3 F, 1 RV, 1 V) mot 3 (H) stemmer.

4.	Dersom Bystyret opprettholder vedtaket om innføring av egenandeler for brukere av trygghetsalarm med en inntekt over 2 G, vil Bydel Grünerløkka dekke egenandelen til alle bydelens brukere av trygghetsalarm som vil bli rammet av bystyrets vedtak for året 2004, med tilbakevirkende kraft fra januar 2004. Midlene tas fra forventet mindreforbruk på drift/sosialhjelpsbudsjett i 2003. 
Vedtatt med 12 (4 A, 3 SV, 3 F, 1 RV, 1 V) mot 3 (H) stemmer.

Anke
Bydelsdirektøren uttrykte at bydelsutvalgets vedtak punkt 3 og 4 var i strid med bystyrets vedtak om innføring av egenandeler for trygghetsalarmer.

Bydelsdirektøren viste til Reglementet for bydelene Kapittel 5, § 5-3, og varslet at hun ville anke ovennevnte vedtakspunkter inn for bystyret. Hun gjorde samtidig oppmerksom på at beslutningen om å bringe vedtaket inn for bystyret har oppsettende virkning.

Bydelsadministrasjonen sender ut pressemelding i saken.

EVENTUELT.

BU-leder tok opp prosedyre ved å melde forfall til møter i bydelsutvalget: Hvis et medlem har gyldig forfall skal varamedlemmer så vidt mulig innkalles i den nummerorden de er valgt.  

Økonomirapportering for januar og februar vil foreligge i mars.

Handlingsprogram Oslo Indre Øst: BU’s forslag om at de resterende kr. 700.000 av investeringsmidlene skal gå til trafikksikringstiltak i bydelen vil bli behandlet av partigruppene i Gamle Oslo og Sagene bydelsutvalg.

Subsidiering av SFO med midler fra Handlingsprogram Oslo Indre Øst er ennå ikke avklart.

Program for folkevalgtopplæringen er sendt ut.

Administrasjonens svar på henvendelse fra FAU ved Barnas Hus Småbarnsstue ble omdelt.

Administrasjonen bekreftet at det er mulig å lage en link fra bydelens websider til partigruppene i bydelsutvalget.

Administrasjonen vil trykke opp visittkort til medlemmer og varamedlemmer i bydelsutvalget samt til komitelederne. De som ikke vil ha visittkort eller vil korrigere innsendte fakta melder fra innen en uke.    

Oslo 27.02.2004

Elisabeth Appa Beveney
møtesekretær